Valstybei nuosavybės teise priklausančių Nemuno baseino melioracijos statinių ir strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių polderių sistemos rekonstravimo darbai
![](/wp-content/uploads/2021/01/VZF-melioracija-mazas.jpg)
Valstybės investicijų 2020 metų programoje valstybės nuosavybės teise priklausantiems melioracijos statiniams rekonstruoti buvo skirta 11 milijonų eurų. Numatytos valstybės kapitalo investicijos buvo paskirstytos Nemuno baseino ir Nemuno mažųjų intakų pabaseinyje esančioms savivaldybėms – Jurbarko, Klaipėdos, Pagėgių, Šilutės ir Tauragės rajonams. Lėšos buvo skirtos apsaugai nuo potvynių Nemuno žemupyje įrengtiems polderiams ir kitiems melioracijos statiniams rekonstruoti.
Rekonstruotas valstybei nuosavybės teise priklausantis ir patikėjimo teise minėtų savivaldybių valdomas melioracijos turtas. Atlikti polderių pylimų, siurblinės, griovių ir kitų hidrotechninių statinių rekonstravimo darbai 25 kadastro vietovėse. Parengti 20 melioracijos rekonstravimo darbų techniniai darbo projektai, iš kurių 19 įgyvendinti. Rekonstravimo darbus atliko viešųjų pirkimų įstatymo tvarka konkursus laimėjusios melioracijos įmonės.
Valstybės įmonės Valstybės žemės fondo Melioracijos skyriaus specialistai vykdė patikrinimus ar atlikti melioracijos statinių rekonstravimo darbai atitinka norminių dokumentų reikalavimus, rekonstravimo darbų kiekius ir kokybę.
Melioracijos statiniai buvo rekonstruoti panaudojant šiuolaikines medžiagas, konstrukcijas ir technologijas. Atliekant melioracijos darbus buvo atsižvelgta į aplinkosaugos priemones. Dalis rekonstruojamų polderių teritorijos patenka į ekologinio tinklo „Natūra 2000“ teritoriją, Nemuno deltą skirtą buveinių ir paukščių apsaugai, kurioje saugomos Europos bendrijos svarbios buveinės ir rūšys, todėl siekiant apsaugoti Plovinių vištelių (Porzana parva) bei nykstančios žuvies Vijūnų (Misgurnus fossilis) veisimosi vietas, 50-100 m atstumu nuo griovio galo arba iki artimiausių sausinamojo drenažo žiočių, esami polderio grioviai nevalomi. Atskiruose griovio ruožuose išsaugoti pavieniai augantys medžiai, įrengti akmenų metiniai ir kt.
Jurbarko, Pagėgių, Šilutės ir Tauragės rajonų savivaldybių balanse yra 4564,48 km magistralinių melioracijos griovių, iš jų 2020 metais rekonstruota – 655,64 km, tai sudaro apie 14 % visų griovių ilgio. Iš rajonuose esamų 6742 pralaidų, rekonstruotos – 585 vandens pralaidos, tai sudaro 8,6%, taip pat atstatytos 5734 vnt. drenažo žiotys, rekonstruoti 4 tiltai, 2,89 km pylimų ir 1 siurblinė.